Marknadsnyheter
Stora klimatfördelar med elflygplan
![](https://media1.tanalys.se/2024/01/stora-klimatfordelar-med-elflygplan.jpg)
Forskare vid Chalmers tekniska högskola har genomfört världens första livscykelanalys av ett befintligt, tvåsitsigt elflygplan och gjort en direkt jämförelse med samma flygplanstyp med förbränningsmotor. Enligt studien blir elflygplanets klimatpåverkan lägre redan efter en fjärdedel av den förväntade livslängden, givet att det drivs med grön el. Baksidan är användningen av sällsynta ämnen i elflygplanets batterier.
Flygandet har ökat kraftigt de senaste decennierna och står för ungefär två procent av världens koldioxidutsläpp och omkring fyra procent av all klimatpåverkan årligen. Elektrifiering kan vara en väg för att minska denna klimatpåverkan och andra miljöproblem från flyget. De första elektriska flygplanen finns redan i drift i form av små plan som används för pilotutbildning och korta flygningar i närområdet. Det är ett sådant flygplan som undersökts i forskarnas livscykelanalys.
– I den närmaste framtiden kommer batteridrivet elflyg sannolikt mest att användas för kortare sträckor, exempelvis det man i Norge kallar för ”fjord-hopping”, alltså kortare flygresor mellan djupa fjordar. I ett större perspektiv visar studien att batteridrivna elflygplan har potential att minska flygets miljöpåverkan rejält, säger forskaren Rickard Arvidsson, huvudförfattare av studien från Chalmers.
Studien: Samma flygplanstyp – stora skillnader
Forskarna undersökte ett kommersiellt tillgängligt batteridrivet elflygplan för två personer, Pipistrel Alpha Electro. Samma flygplan finns också i en ordinarie bränsledriven modell och därför har forskarna kunnat göra en direkt jämförelse. De undersökte hela påverkan från respektive flygplan från ”vagga till grav” – alltså från utvinning av råvaror till slutanvändning – med en funktionell enhet på en timmes flygtid. Information och uppgifter från flygplanstillverkaren utgjorde en stor del av dataunderlaget till studien.
Ett flertal olika typer av påverkan beaktades, med fokus på global uppvärmning från utsläpp av växthusgaser som koldioxid, mineralresursknapphet från användning av sällsynta mineraler som litium i batterierna, partikelbildning från utsläpp av luftburna partiklar, försurning från sura utsläpp som kväveoxider, samt marknära ozonbildning från utsläpp av kväveoxider och kolväten.
– Huvudresultatet från studien är att små elflygplan kan ha betydligt lägre klimatpåverkan, uppemot 60 procent mindre, liksom lägre annan typ av miljöpåverkan jämfört med motsvarande fossilbränsledrivna flygplan. Det finns dock en baksida vad gäller mineralresursknapphet, som är 50 procent högre även i det mest gynnsamma scenariot, framförallt på grund av sällsynta metaller i elflygplanets batterier, säger Rickard Arvidsson.
Precis som med elbilar är elflygplanet jämförelsevis sämre ur klimatsynpunkt när planet är helt nytt eftersom tillverkningen av batteriet kräver mycket energi och resurser. Med tiden minskar sedan den relativa påverkan när elflygplanet används och nyttan förverkligas i form av utsläppsfri, elektrisk framdrivning. Ju längre det elektriska planet används desto bättre blir det för miljön, och så småningom nås en brytpunkt, ”break even”.
Efter ungefär 1 000 flygtimmar går det elektriska planet om det fossildrivna i fråga om mindre klimatpåverkan, och därefter är elflygplanet bättre. Detta mäts i kilogram koldioxidekvivalenter per flygtimme och gäller under optimala förhållanden där grön energi används. All användning därefter blir följaktligen en ”klimatfördel” jämfört med det konventionella flygplanet. Den beräknade livslängden för flygplanet är minst 4 000 timmar, eller fyra gånger så lång som brytpunkten.
– Litiumjonbatteriernas livslängd skulle däremot behöva bli ungefär dubbelt så lång för att mineralresursknappheten skulle bli ungefär lika stor för elflygplanet och det fossildrivna flygplanet. Alternativt skulle de behöva ha en dubbelt så hög energilagringskapacitet, så att bara ett av de två batteripacken behövs ombord för samma flygtid, säger forskaren Anders Nordelöf som är medförfattare till studien.
Nya och bättre batterier för en grönare framtid
I studien diskuterar forskarna den fortsatta batteriutvecklingen som ett viktigt steg mot minskad livscykelpåverkan från elflygplan. Redan idag – men efter att studien genomfördes – har den aktuella flygplanstillverkaren tredubblat livslängden för batterierna. Nya batteriteknologier skulle ytterligare kunna minska både klimatpåverkan och mineralresursknapphet.
– Det sker en ständig utveckling av litiumjonbatterier som kan förbättra miljöprestandan för elflygplan och göra dem relativt sett ännu bättre än de fossilbränsledrivna. Det finns också alternativa batteriteknologier som skulle kunna utvecklas och användas i elflygplan i ett längre tidsperspektiv, såsom litium-svavelbatterier, men dessa är än så länge i en tidig fas av teknikutveckling, säger Rickard Arvidsson.
Mer om forskningen
Studien presenteras i den vetenskapliga artikeln “Life cycle assessment of a two-seater all-electric aircraft” publicerad i The International Journal of Life Cycle Assessment.
Forskarna som medverkat i studien är Rickard Arvidsson, Anders Nordelöf och Selma Brynolf, verksamma vid Chalmers tekniska högskola i Göteborg.
Forskningen har genomförts med open access-finansiering från Chalmers.
https://doi.org/10.1007/s11367-023-02244-z
Om flygplanet
Elflygplanet som studerats i undersökningen är en Pipistrel Alpha Electro tillverkad i Slovenien. Flygplanets vingspann är drygt 10 meter och planet väger fullastat 550 kg. Maximal flygtid är ungefär en timme, plus reserv. Batteriet är ett litiumjonbatteri av typen NMC (nickel-mangan-kobolt) på 21 kilowattimmar och motorn ger en effekt på 60 kilowatt. Alpha Electro var en förseriemodell och har nu ersatts av en vidareutvecklad serietillverkad modell.
Det fossilbränsledrivna planet som jämförs i studien har samma grunduppbyggnad som elflygplanet. Skillnaderna utgörs framförallt av en flygbensinmotor och bränsletank, istället för en elmotor och batterier.
För mer information, kontakta:
Rickard Arvidsson, docent, avdelningen för miljösystemanalys, institutionen för teknikens ekonomi och organisation, Chalmers tekniska högskola, rickard.arvidsson@chalmers.se, 031-772 21 61
Anders Nordelöf, senior forskare, avdelningen för miljösystemanalys, institutionen för teknikens ekonomi och organisation, Chalmers tekniska högskola, anders.nordelof@chalmers.se, 031-772 86 11
Selma Brynolf, forskare, avdelningen för maritima studier, institutionen för mekanik och maritima vetenskaper, Chalmers tekniska högskola, selma.brynolf@chalmers.se, 031-772 22 37
Emma FryPresskommunikatör+46 31 772 50 28emma.fry@chalmers.se
________________
Chalmers tekniska högskola i Göteborg forskar och utbildar inom teknik och naturvetenskap på hög internationell nivå. Universitetet har 3 100 anställda, 10 000 studenter och utbildar ingenjörer, arkitekter och sjöbefäl.
Med vetenskaplig excellens som grund utvecklar Chalmers kompetens och tekniska lösningar för en hållbar värld. Genom globalt engagemang och entreprenörsanda skapar vi innovationskraft, i nära samarbete med övriga samhället.
Chalmers grundades 1829 och har än idag samma motto: Avancez – framåt.
—
Det är tillåtet att ladda ner, sprida och använda bifogade bilder och illustrationer, om inget annat anges, för publiceringar i samband med Chalmers pressmeddelanden så länge Chalmers och fotograf/illustratör står med som upphovsperson där möjlighet ges. Det är tillåtet att beskära och justera i materialet för att anpassa format för publikation men det är ej tillåtet att omarbeta originalet på ett sådant sätt att det ändrar den ursprungliga innebörden. Materialet är avsett att användas i redaktionellt syfte. Kommersiell användning, som del i marknadsföring av varor och tjänster, är inte tillåten.
Vi vill att Chalmers och våra fotografer och illustratörer namnges i samband med publicering där det är möjligt enligt följande modell:
- Foto: Chalmers tekniska högskola| Förnamn Efternamn
- Grafik/Illustration: Chalmers tekniska högskola| Förnamn Efternamn
Marknadsnyheter
Sveriges äldsta krydda hittad i Varberg
![](https://media1.tanalys.se/2024/09/sveriges-aldsta-krydda-hittad-i-varberg.jpg)
![](https://mb.cision.com/Public/21540/4034480/8836a7da7973c1ff_800x800ar.jpg)
Under sommaren har det rafflande hållbarhetsinitiativet Sveriges äldsta krydda ägt rum och nu står det klart. De glada vinnarna i Sveriges äldsta krydda 2024 är Kicki Högberg och Mikael Nilsson i Träslövsläge, Varberg. Deras krydda är en över 100 år gammal starkpeppar, daterad till 1910–1920-tal i obruten originalförpackning.
Fredagen den 6 september hade allmänheten chansen att smaka på en maträtt med den 100-åriga kryddan då den gästspelade hos den välkända kocken Fredrik Eriksson på Långbro Värdshus i Stockholm.
Sveriges äldsta krydda är ett hållbarhetsinitiativ från Matsmart som syftar till att öka kunskapen kring bäst före-märkningen på mat. Enligt Naturvårdsverket slänger de svenska hushållen 343 000 ton ätbar mat årligen.1 En stor bidragande faktor till detta matsvinn är okunskap om vad bäst före-märkningen står för. Var sjätte svensk slänger exempelvis skafferivaror som ris och pasta bara för att de passerat bäst före-datumet.2
”Om fler vågar titta, lukta och smaka på varor med passerat bäst före-datum kan vi minska det stora matsvinnet.” – Anna Holmqvist, hållbarhetschef på Matsmart.
I Sveriges äldsta krydda uppmanades allmänheten att skicka in bilder på de äldsta kryddburkarna de kunde hitta hemma i sina kryddskåp. Men det var inte enkelt att utse Sveriges äldsta krydda. Ett hundratal av de inskickade kryddorna var så gamla att bäst före-datum inte var branschstandard när de såldes. Matsmart har därför låtit mathistorikern Richard Tellström, känd från SVT:s Historieätarna, undersöka och datera de äldsta bidragen – för att på så vis hitta den vinnande kryddan.
Fredagen den 6 september gästspelade starkpepparn på den välkända kocken Fredrik Erikssons restaurang Långbro Värdshus i Stockholm. Fredrik komponerade en specialrätt med vinnarkryddan som endast kunde avnjutas denna kväll. På plats fanns även vinnarna av Sveriges äldsta krydda, Kicki Högberg och Mikael Nilsson som fick smaka på sin egen krydda.
Historien bakom den vinnande kryddan
I början av 1980-talet köpte Mikaels far två små matbutiker i Träslövsläge. Med butikerna följde även kryddorna, som redan då hade många år på nacken. Mikaels far kunde inte förmå sig att slänga kryddorna, så de fick stanna kvar på hyllorna. När Mikael och hans fru Kicki, som senare tagit över butikerna, hörde om initiativet ”Sveriges äldsta krydda” förstod de att de förmodligen hade ett starkt bidrag på sin kryddhylla.
”Det är så häftigt att min svärfars 100 år gamla starkpeppar fick tillagas på en av Sveriges bästa restauranger!” – Kicki Högberg, vinnare.
”På Långbro Värdshus gillar vi att ta tillvara på råvaror, det här initiativet från Matsmart hjälper oss svenskar att bli ännu bättre på att rädda mat.” – Fredrik Eriksson, krögare, Långbro värdshus.
”Bäst-före-datum kom till Sverige 1985, så historiskt sett är det en ny företeelse.” – Richard Tellström, Mathistoriker.
Om bäst före-märkningen
Till skillnad från vad många tror så har inte bäst före-datumet med matsäkerhet att göra, utan det är bara en garanti från livsmedelsproducenten att maten behåller sin kvalitet i form avsmak, färg, krispighet, spänstighet och tuggmotstånd, fram till det specifika datumet.3 Det betyder alltså inte att den blir oätlig efter passerat datum, utan ofta är den god i veckor, månader och ibland till och med år efter datumet. En del mat, som vinäger och många kryddor, blir i princip aldrig gamla.
Obs! Inte att förväxla med märkningen ‘sista förbrukningsdag’ som är en märkning för livsmedel som kan bli hälsofarliga efter kort tid. Sådana livsmedel finns det inte så många av, därför är mat märkt med sista förbrukningsdag ovanligt.4
Exempel på hur länge maten egentligen håller efter passerat bäst före-datum, från Skafferiguiden:
Havregryn: 1+ år
Kaffe: 1+ år
Konservburkar: 5+ år
Mjöl: 3+ år
Pasta: evigheter*
Salt: evigheter*
Socker: evigheter*
*Vad menas med evigheter? Jo, att produkten håller i väldigt många år om den förvaras på rätt sätt.
Källor
1 Naturvårdsverket (2024). Livsmedelsavfall i Sverige 2022. [online] Available at: https://www.naturvardsverket.se/49501f/globalassets/media/publikationer-pdf/8900/978-91-620-8908-5.pdf.
2 Livsmedelsverket (2023). Matsvinn i hemmet 2022. Kännedom, attityd och beteende. [online] www.livsmedelsverket.se. Available at: https://www.livsmedelsverket.se/globalassets/publikationsdatabas/rapporter/2023/l-2023-nr-03-matsvinn-i-hemmet-2022.pdf.
3 Livsmedelsverket (2023b). Vad betyder datummärkningen? [online] Livsmedelsverket.se. Available at: https://www.livsmedelsverket.se/matvanor-halsa–miljo/matsvinn/tips/vad-betyder-datummarkningen
4 Livsmedelsverket (2023b). Vad betyder datummärkningen? [online] Livsmedelsverket.se. Available at: https://www.livsmedelsverket.se/matvanor-halsa–miljo/matsvinn/tips/vad-betyder-datummarkningen
Isabelle Bjerlestam
Communications and Sustainability Specialist
+46791028875
isabelle.bjerlestam@matsmart.se
Om Matsmart
Matsmart-Motatos är en europeisk mat-e-handel och impact-bolag. Bolaget bidrar till en hållbar reformering av det globala matsystemet med en affärsmodell som linjerar helt med det globala hållbarhetsmålet 12.3: att världens matsvinn ska halveras till år 2030. Idag finns Matsmart-Motatos med på Financial Times lista över Europas snabbast växande bolag och är etablerat på fem europeiska marknader. På Matsmart-Motatos kan konsumenter handla mat och konsumentprodukter som annars skulle ha riskerat att slängas, på grund av till exempel överskottsproduktion, kort datum eller säsongsvariationer. År 2023 omsatte Matsmart-Motatos 1043 miljoner kronor
Taggar:
Marknadsnyheter
Ökade medel till Arbetsmiljöverket för skärpt och effektivare tillsyn mot dödsolyckor och andra arbetsmiljörisker
I budgetpropositionen för 2025 avser regeringen att föreslå att Arbetsmiljöverket tillförs medel för att för en skärpt och effektivare tillsyn mot dödsolyckor och andra allvarliga arbetsmiljörisker. Där ingår också att utveckla hur urvalet av vilka arbetsplatser som ska inspekteras görs för att tillsynen i större utsträckning ska riktas mot de arbetsplatser där riskerna är som störst. För detta föreslås Arbetsmiljöverkets förvaltningsanslag därför öka med 50 miljoner kronor för 2025. Därefter beräknas anslaget öka med 75 miljoner kronor för 2026 och permanent med 100 miljoner kronor för 2027.
Under 2023 avled 63 arbetstagare i arbetsolyckor med dödlig utgång, vilket är en ökning jämfört med tidigare år. Dålig arbetsmiljö bedöms vara en bidragande orsak till för tidig död i många fall varje år. Till exempel bidrar stress till för tidig död för drygt 770 personer per år. Arbetet med att förebygga dödsolyckor i arbetslivet och med tillsyn av arbetsmiljön är avgörande för att upprätthålla skyddet för arbetstagarna och för att rättvisa konkurrensförhållanden ska kunna råda på arbetsmarknaden.
Det behövs en fortsatt hög ambitionsnivå för arbetsmiljöpolitiken för att möta olika typer av utmaningar i arbetslivet. Därför satsar regeringen ytterligare medel på Arbetsmiljöverkets för en skärpt och effektivare tillsyn mot dödsolyckor och andra allvarliga arbetsmiljörisker.
En arbetsmiljö som är säker och utvecklande är central för medborgarnas välfärd och bidrar på ett avgörande sätt till ett tryggare Sverige. God arbetsmiljö har betydelse för såväl tillväxt som sysselsättning, liksom för en god, jämlik och jämställd hälsa. Ingen ska dö eller skadas till följd av sitt arbete.
Regeringen avser att lämna dessa förslag i den kommande budgeten. Förslagen bygger på en överenskommelse mellan regeringen och Sverigedemokraterna.
Kontakt
Emelie Franzén
Pressassistent hos jämställdhets- och biträdande arbetsmarknadsminister Paulina Brandberg
076-771 09 51
emelie.franzen@regeringskansliet.se
Marknadsnyheter
Viktiga steg för en mer effektiv jämställdhetspolitik i budgeten
Regeringen vill ta flera steg framåt på jämställdhetsområdet i den kommande budgeten. Anslaget till Jämställdhetsmyndigheten föreslås öka med 72 miljoner kronor, vilket finansieras med en flytt av andra medel på jämställdhetsområdet. Myndigheten får bättre förutsättningar genom att medel ska börja gå direkt till myndigheten i stället för att ges genom olika uppdrag. Det ger bättre effektivitet för skattepengarna och ligger i linje med Statskontorets förslag i sin analys av Jämställdhetsmyndigheten som myndighet.
I den kommande budgetpropositionen vill regeringen se ökade satsningar på jämställdhet samtidigt som ändringar görs så att jämställdhetspolitiken kan fungera mer effektivt.
Regeringen delar Statskontorets bild att nuvarande sätt att finansiera Jämställdhetsmyndigheten gör det svårt för myndigheten att planera sin verksamhet och utnyttja sina resurser effektivt. I budgeten för 2025 föreslår regeringen därför ändringar som syftar till att skapa bättre möjligheter till långsiktighet och högre effektivitet i myndighetens arbete.
Regeringen avser att lämna dessa förslag i den kommande budgeten. Förslagen bygger på en överenskommelse mellan regeringen och Sverigedemokraterna.
Kontakt
Emelie Franzén
Pressassistent hos jämställdhets- och biträdande arbetsmarknadsminister Paulina Brandberg
076-77 10 951
emelie.franzen@regeringskansliet.se
-
Analys från DailyFX9 år ago
EUR/USD Flirts with Monthly Close Under 30 Year Trendline
-
Marknadsnyheter2 år ago
Upptäck de bästa verktygen för att analysera Bitcoin!
-
Marknadsnyheter4 år ago
BrainCool AB (publ): erhåller bidrag (grant) om 0,9 MSEK från Vinnova för bolagets projekt inom behandling av covid-19 patienter med hög feber
-
Analys från DailyFX11 år ago
Japanese Yen Breakout or Fakeout? ZAR/JPY May Provide the Answer
-
Analys från DailyFX11 år ago
Price & Time: Key Levels to Watch in the Aftermath of NFP
-
Analys från DailyFX7 år ago
Gold Prices Falter at Resistance: Is the Bullish Run Finished?
-
Marknadsnyheter1 år ago
Därför föredrar svenska spelare att spela via mobiltelefonen
-
Nyheter6 år ago
Teknisk analys med Martin Hallström och Nils Brobacke